da
lij
sääʹmteeʹǧǧ
di
mieʹldd
što
ko
tõn
liâ
leʹbe
še
jeeʹres
sääʹm
sääʹmǩiõl
tõt
diõtt
âlgg
ij
leäi
tän
sääʹmteʹǧǧ
vuäitt
saaʹmi
lie
de
lääʹddjânnam
kååʹtt
teʹl
aanar
tõʹst
nuʹtt
säʹmmlai
lââʹssen
päärna
eeʹjj
peeiʹv
son
lebe
kuõskki
ni
leeʹd
lääʹjj
håiddâkksai
vueiʹtet
ǩiõl
kook
čiâss
mon
koon
leʹjje
tuâi
mâŋŋa
tõid
ođđ
saaǥǥjååʹđteei
kuulli
pâi
vääžnai
kulttuur
tõk
koʹst
räjja
lokku
sääʹmǩiõllsaž
sajos
ââʹnned
leäkku
vuõiggâdvuõtt
riikk
jiiʹjjes
sååbbar
oudd
suu
eeʹjjest
ja
uʹvdded
lääʹddjânnmest
jõs
ceälkk
šiõǥǥ
x
mij
aanrest
mäʹhtt
âʹtte
uʹvddum
âʹlǧǧe
tuâjast
lââʹssteâđaid
tät
säʹmmla
tâʹvvsääʹm
han
kååʹdd
§:z
mâiʹd
juʹn
puk
sääʹmnuõri
euʹrred
åårrai
sij
nåkam
takai
ceälkkum
päärnai
puõʹtti
tok
ooumaž
näkkäläjärvi
šâdd
vääras
no
väʹldded
tuejjeed
mõõni
vuäǯǯ
valdia
meäʹcchalltõõzz
halltõs
pirr
vuõssmõs
halltõõzz
raajjâd
na
mädd-
kâʹl
momenttist
tõõzz
šiõttʼteet
veâl
ton
ääiʹj
täʹst
leäm
sääʹmvuuʹd
mä
jiâ
dõõzze
seʹst
koʹlle
jm
sääʹmjânnam
seämma
pukid
ruõcc
päärnaž
juõʹǩǩ
jiânnai
teâđ
sääʹmlääʹjj
ääʹrbvuâlaž
ooudâs
dõõʹst
sääʹmkulttuur
sajoozzâst
pääiʹǩ
vuâlla
mii
võl
leämmaž
kueʹhtt
vuâra
suåvtõõzz
koin
šõddâm
õhttsaž
lääʹjjest
õõutsââʹjest
ääʹšš
säʹmmlaid
õhtt
årra
vuõiggâdvuõđid
puätt
oummu
tuâjjan
meeraikõskksaž
magga
pâʹjjel
parlamentaarlaž
lääin
huõl
tuʹmmstõk
mõõneeʹst
koid
jurddum
haʹŋǩǩõõzz
älgg
veäʹǩǩvuõđ
nuuʹbb
ååʹn
vuõiggâdvuõđ
vuuʹd
puârast
kooll
eʹtǩǩõs
alggmeerai
aaʹššid
vuäǯǯad
tuõjju
ouʹdde
vuõssnaroodi
meädda
beäʹlnn
asetõs
viõʹǩǩe
rajjum
nääiʹt
nuʹt
että
ciist
škooul
vuâđđpäʹlǩǩ
jõnn
jânnampäiʹǩǩjieʹllemvueʹǩǩkruug
såbbar
puõʹđi
Âʹvvel
tuâjj
tobdstõõttâd
sajoozz
ooccmõõžž
riâžžât
aaʹšši
sosiaal-
klemetti
jiõm
fi
eʹtǩǩõõzz
äiʹǧǧen
veeʹrj
sääʹmkultturkõõskõs
suåppmõõžž
nuõri
mutta
mieʹrruum
vuuʹdest
seidd
lääʹǩǩ
jeeʹresnallšem
tuʹmmstõõǥǥ
såbbra
sääʹmǩiõll
sääʹmtegga
peäggtum
ooudâsviikkmõš
heʹlssnest
dommvuuʹdest
uvddum
tiina
taarr
såbbrest
eʹpet
www.samediggi.fi
peiʹvvhååid
tõzz
tuåimmjumuʹšše
tuejjuum
ooudâsviikkâd
määuʹset
jiõčč
vaʹstteei
sámi
pukin
meäʹrrââtt
luâđ
kõskksaž
håʹt
vuäǯǯam
vueʹlnn
tõin
säämas
siida
ouddâl
dommvuuʹd
aalǥâst
ååcc
vääʹldet
tõi
teâđast
silttõõzz
poodd
peâmmʼmuužžâst
mp
miõttâd
kõõskâst
aaʹššin
säʹmmlaž
enontekiö
ääʹljeeʹl
tõõi
tuåimted
koozz
at
addrõõzzin
teâđaid
resursskõõskõõzz
raajât
pueʹtti
mieʹrräiggsaž
ǩiõli
tääl
päʹlǩǩmõš
leâʹša
kåʹdd
toʹben
sääʹmteeʹǧǧi
reäšš
personkååʹdd
nuõrttsääʹm
jiijjâz
štõ
sanila-aikio
sakä
nuʹbb
aanarsääʹm
âânn
vueiʹt
tâʹvvjânnamlaž
tuåimmpäiʹǩǩ
tuåimid
tuâjjtobddmõõžž
suåvtõs
mâʹte
musiikk
mieʹlddõõzzineez
koonn
guttorm
tuåimmjumuužž
tuåimmai
sääʹmteeʹǧǧest
sosial-
nåkkam
jeeʹrab
õõut
ââʹnet
veʹrǧǧneeʹǩǩ
plaan
asetõõzzin
sääʹmǩiõli
ool
ooccâmnalla
lââʹss
dõõt
samediggi
põõšši
põõrt
puättam
mieʹlddsa
meeʹst
vuâđđpääʹlǩ
staattuuzz
persoon
muʹst
jeät
asetõõzz
vuõššân
viikkâd
täävtõssân
tobddmõš
sääʹmǩiõllsai
sosiaalaž
puärrsi
neʹttaddrõõzzâst
kääzzkõõzzi
ǩiõll
õhttvuõđâst
õhttseʹžže
ääʹššest
ââʹnnem
§:st
§:sest
tuu
teä
sääʹmǩiõllsa
mõõn
kålggmannu
kääzzkõõzz
vueiʹtte
vaaldšem
tuâjain
seminaar
njauddâm
muu
mieʹlddsaž
meäʹcctäällministeria
jååʹđteei
jie
šõõddi
vääʹrrsaaǥǥjååʹđteei
päärnaid
peâmmtuââʹj
muđoi
üeʹvetjääuʹr
õõlǥtet
äʹrbbvuõđ
võboršeeʹǩǩ
valdiasåbbar
tuejjääm
taarb
peštt
on
kååʹddest
i
dõõn
škoouʹlʼjumuš
õõlǥtemtääʹzz
õhttsažtuâjast
meäʹcchalltõs
kuâskk
jäänmõsân
eurrân
a
vuõltteed
vuõiggâdvuõđi
vuäitak
vueʹss
vaʹlljad
tuâjaid
sââʹjest
ruotsala
riâššâm
piijjâd
pia
peäʹlest
obb
mõõnni
mättʼtõõzz
mieʹrr
kooi
joo
jiijjâs
euroop
eeʹǩǩed
aartikla
čõõđtum
õõlǥči
äʹšš
še
vääžnmõs
vitt
teänab
länsman
jeäʹrben
identiteett
čeäʹppvuõđpeiʹvv
tâʹvvjânnmlaž
tâʹl
taarrâst
sääʹmvuuʹvd
silttumuužž
raajjâm
puäʹtte
lååkk
leäk
hâʹdd
cistt
vaaldšemjååʹđteei
tääʹrǩab
tââʹv
toʹb
sääʹmsuåppmõõžž
suʹst
sizz
silttõs
poott
ooccâd
mannu
leeiʹm
kuälmad
kolmm
aikio
ââʹntemõõlǥtõssân
väccâr
suäʹđjel
saaʹmid
piirieeʹjji
mâânn
mâka
meersaž
kooʹddi
jos
vuõʹlji
vuäzzla
vuässla
vueʹjj
riʹjttjeei
piârri
paalǥâskååʹdd
oulu
määŋg
mieʹlddsânji
maainast
k
jurddân
jiõk
jieʹllemvueʹjji
jeäʹt
håidd
