LÇmuriri necesare: ce ŒnseamnÇ, de fapt, Stƒnga ­i Dreapta. Sau ce Œnsemnau, odatÇ - CULTURA VIEÝII
LÇmuriri necesare: ce ŒnseamnÇ, de fapt, Stƒnga ­i Dreapta. Sau ce Œnsemnau, odatÇ
Am privit cu jenÇ ultima campanie electoralÇ, poate cea mai abjectÇ dintre toate cele de pƒnÇ acum. Unul din subiectele care care ne-au atras Œn particular atenîia a fost al a­a-zisei "opoziîii ideologice", Œntre candidaîii "de stƒnga" (Ponta ­.a.) ­i ceilalîi, "de dreapta" (Iohannis, Udrea, Macovei etc.) - nimic mai mult decƒt o mascaradÇ jenantÇ a unor indivizi care n-au niciun Dumnezeu.
Pe internet, cel puîin, am contemplat spectacolul dezgustÇtor al alegÇtorilor "de dreapta" spumegƒnd de furie contra orei de religie, a Bisericii, a cre­tinismului, porniîi contra bÇtrƒnilor care "stau sÇ dea colîul", a îÇranilor analfabeîi, a sÇracilor "asistaîi" care-i ŒmpiedicÇ pe ei sÇ o ducÇ bine. La fel, "stƒnga" ­i-a descoperit brusc veleitÇîi conservatoare, manevrƒnd idei precum credinîa, sentimentul apartenenîei la un spaîiu istoric comun ­i tradiîia. Ca sÇ nu mai pomenim de confuzia conform cÇreia neo-liberalismul - un mutant oribil care combinÇ spolierea naîiunilor ­i teritoriilor din formele extreme de capitalism laissez-faire cu materialismul dialectic de inspiraîie marxistÇ - ar fi o doctrinÇ "de dreapta". Nici vorbÇ.
Citiîi o caracterizare de referinîÇ - cea fÇcutÇ acum peste o jumÇtate de secol de filosoful ­i diplomatul romƒn VintilÇ Horia (Dumnezeu s-a nÇscut Œn exil) ­i gƒndiîi-vÇ: cƒîi oameni / politicieni de dreapta autentici cunoa­teîi? Pe cƒîi dintre ei i-aîi vÇzut Œn aceastÇ campanie, candidƒnd?
"Dreapta nu este o ideologie, este un stil de viaîÇ care corespunde unor valori fundamentale, iar Œn cadrul acestor valori pe primul loc, ca un corolar al tuturor acestora, stau valorile cre­tine. Dreapta este un stil de viaîÇ permanent, ŒnÇuntrul cÇruia stau dragostea, familia, proprietatea privatÇ, credinîa religioasÇ, morala, eroismul atŒt Œn rÇzboi cŒt ­i pe timp de pace, acestea sŒnt valorile fundamentale ce-au fost Œntodeauna, volens-nolens, de dreapta, pentru cÇ Œmpotriva acestora s-au manifestat mereu cei de stŒnga.
Ace­tia din urmÇ au inventat o ideologie, o filosofie pentru a putea ataca aceste valori ce n-aveau nevoie de nici o ideologie. Dreapta reprezintÇ viaîa, iar stŒnga reprezintÇ moartea.
Dreapta este pentru dragostea fireascÇ ­i naturalÇ, Œmpotriva avortului, Œn favoarea familiei, Œn contra drogurilor - ­i nu ŒntŒmplÇtor, pentru ca asta ŒnseamnÇ a apÇra viaîa. Din cealaltÇ perspectivÇ, a ideologiei stŒngii rÇsar neŒncetat atacuri Œmpotriva vieîii, apÇrŒnd manifestÇrile potrivnice naturii."